Podklad k bodu Pokračování edukace členů Pracovní skupiny RVIS pro přístupnost digitálních služeb

ℹ️ Podklad je technicky přístupný, lze se pohybovat po nadpisech a po odkazech. Pro lepší přehlednost lze zkrýt veškeré navigační prvky a nástroje a to klávesovou zkratkou ALT+SHIFT+D nebo vyvoláním Pouze obsah na liště nástrojů. Pro vidící se také hodí režim Enable Display Mode vyvolatelný z kontextových nástrojů stránky. Stránku si lze uložit a nebo exportovat do ODT pro Word, nebo do PDF, či dokonce do HTML.

Na prvním setkání byla prezentována obecná pozice pracovní skupiny a byly diskutovány i základy přístupnosti a přínosy a požadavky jednotlivých aktérů.

Michal Rada měl za úkol s kolegy z EGdílny zpracovat podrobnější vhled do problematiky přístupnosti služeb veřejné správy, jak po technické, tak především po byznysové a procesní stránce.

Pár doplňujících základů k tomu, co již bylo minule

Druhy OZP

Pro lepší pochopení si pojďme OZP rozdělit dle typu jejich postižení a znevýhodnění:

Zrakové postižení: Od lidí s poruchou zaostření, přes barvoslepost, až po úplně nevidomé

Sluchové postižení: Od lidí neslyšících určité frekvence až po zcela neslyšící, mnohdy také kombinace s omezením řeči

Pohybově postižené: od lidí s chybějící končetinou, přes osoby na vozíku, až po lidi schopné chůze jen s pomůckami

Duševně a mentálně postižené: Různorodá skupina, včetně lidí s poruchou autistického spektra

Kombinované postižení: Je docela častým jevem, kombinuje více typů a bohužel i udává více specifických potřeb

Druhy bariér OZP/

Rozlišujeme následující druhy bariér u osob se zdravotním postižením. Pro správnou pomoc a podporu je dobré je všechny vnímat a pochopit jejich dopad.

Fyzické bariéry: Bariéry prostoru a prostředí (schody, točité dveře, hůře přístupná místa)

Příklad: Bariérové prostředí, bariérová doprava, ne-nízkopodlažní dopravní prostředky, schody bez rampy, nepřístupné či polopřístupné budovy, pracoviště pro styk s klientem jež nejsou bezbariérová, nedostatek informací o bariérovosti či bezbariérovosti, šptně umístěné prvky přivolání asistence pro vozíčkáře, turnikety

Náprava: striktní dodržování předpisů k bezbariérovosti a Úmluvy OZP, mapování bariérovosti budov a prostředí, vysoká kontrola ze strany stavebního úřadu, striktní dodržování § 93 ZZVZ

Sociální bariéry: Bariéry v sociálním uplatnění a ve znalostech sociálního prostředí a systému (neznalost práv, pocit obtěžování, nízká úroveň asertivity)

Informační bariéry: Nedostatek informací a nebo prezentace informací nepřístupnou formou (neznalost služeb, nepřístupné weby a dokumenty, absence výkladů a dobrých metodik, neuplatňování ETR)

Příklad: Nepřístupné webové stránky, mobilní aplikace a dokumenty, výmluvy a mechanismy údajné zátěže, nerespektování principů přístupnosti informací, složité a nesrozumitelné dokumenty a metodiky, nejsou k dispozici základní informace ve znakovém jazyce, nerespektování a neprovádění práv ze zákona 155/1998 a zákona 99/2019

Komunikační bariéry: Nedostatek komunikačních prostředků, složitá či dokonce nemožná komunikace s vnějším světem (nedostatek komunikační asertivity, komunikace s neslyšícími, složité či obtěžující způsoby komunikace)

Příklad: Zejména u neslyšících osob nerespektování a neprovádění práv ze zákona 155/1998 a zákona 99/2019, nesprávná a nepřipravená komunikace s OZP, doměnky arogance ze strany OZP, odrazování od služby úředníkem, nedostatečná a neúplná informace při komunikaci, nesprávný komunikační systém

Znalostní bariéry: Nedostatek znalostí o svých právech, pocit znalostní méněcennosti, neznalost práva a nemožnost si ho osvojit (absence právních a lidských výkladů, absence metodik, složitý právní systém a nevýhodné postavení v něm, neznalost práv klienta a třeba i spotřebitele, nemožnost chápat složitější sdělení)

Ekonomické bariéry: Nižší příjmy, snížená koupěschopnost a kupní síla, nedosáhnutí na určité prostředky (drahé služby, drahé pomůcky, nemožnost dlouhodobého finančního polštáře)

Co je to governance accessibility

Governance accessibility (GA) je faktická přístupnost (nejen) ve veřejném sektoru.

Naplnění těchto principů

Přístupná veřejná správa

Přístupné a využitelné služby

Integrace osob se zdravotním postižením

Využívání služeb na rovnoprávném základě

Desatero Governance accessibility

Evropská unie se v roce 2014 shodla na těchto deseti základních zásadách, ze kterých pak vzešly strategie EU pro OZP:

Rovné šance a rovný přístup

Rovné možnosti práva a jeho dosažení

Rovný přístup k veřejným i komerčním službám

Liniová bezbariérovost

Bezbariérová doprava

Přístupné informace nejen veřejné správy

Přístupné a použitelné služby včetně těch elektronických

Podpora osob se zdravotním postižením

Zabránění a předcházení diskriminaci

Pozitivní kompenzace a integrace

Tyto jednotlivé principy by měly členské státy EU naplňovat a měly by je prosazovat zejména ve veřejném prostoru.

Trocha legislativy

Legislativa k přístupnosti včetně přístupnosti služeb

V této kapitole si podrobně vysvětlíme šíři rámců pro přístupnost a pro splnění potřeb osob se zdravotním postižením. Dále obsahuje také přehled jednotlivých předpisů s jejich popisem.

Zde se pojem legislativa pojímá velice široce, což je záměr.

Obecné shrnutí, kde se přístupnost v legislativě řeší

Otázka, kde všude se v rámci legislativy hovoří o přístupnosti služeb a zejména o přístupnosti digitálních služeb, nemá jednoduchou odpověď. Pochopitelně si musíme uvědomit, že jakákoliv přístupnost je součástí antidiskriminačních předpokladů, tedy práva na rovné příležitosti a ochrany před diskriminací. Ač se nám to nemusí líbit, zcela nepřístupná informace a zcela nepřístupná služba pro některé skupiny osob se zdravotním postižením, může znamenat nepřímou a nebo i přímou diskriminaci. To pochopitelně neznamená, že bychom se k tomu měli stavět výhradně jako k potenciálu diskriminačního chování, ale na druhou stranu na tyto aspekty nesmíme zapomínat.

Co se týče legislativy uvádějící přístupnost veřejné správy a veřejných služeb a rovnost v právech, můžeme začít na úrovni Ústavy a základní Listiny lidských práv a svobod, neboť i osoby se zdravotním postižením mají stejná práva a povinnosti jako osoby bez zdravotního postižení a stát, jako ten, kdo má zajistit rovný přístup k informacím a ke službám, je povinen udělat všechno proto, aby principy rovnosti byly naplněny. Přístupnosti se věnuje také Úmluva o právech osob se zdravotním postižením, jíž je Česká republika vázána a evropská legislativa týkající se jednotlivých sektorových služeb, jako je například doprava a nebo obecná povinnost přístupnosti stanovená směrnicí o přístupnosti internetových stránek a mobilních aplikací subjektů veřejného sektoru. Na národní úrovni jsou pak hlavními předpisy zejména Zákon o přístupnosti informací, tedy zákon o přístupnosti internetových stránek a mobilních aplikací subjektů veřejného sektoru, který dává obecnou povinnost přístupnosti pro veřejnou správu a další veřejnoprávní subjekty. Dále je zde také zákon o přístupnosti některých výrobků a služeb, který se primárně dotýká soukromého sektoru, ale protože také veřejná správa a veřejnoprávní subjekty mohou některé z regulovaných služeb poskytovat, je třeba brát na něj ohled i v rámci veřejné správy. Navíc veřejná správa je povinna vytvořit takové podmínky, aby bylo možno mechanizmy přístupnosti realizovat a je povinna je kontrolovat. I z tohoto pohledu je tento zákon důležitý.

U celé řady dalších právních předpisů je pak faktická přístupnost k informacím a ke službám součástí již zmíněného principu rovnosti. Týká se to kupříkladu správně procesních předpisů, předpisů upravujících právo na soudní ochranu a na spravedlivý soud, předpisů týkajících se svobodného přístupu k informacím a některých specifik v konkrétních agendových zákonech, jako je například poslední novelizace zákona o vysokých školách.

Jelikož se zde bavíme ale o přístupnosti digitálních služeb, za základní legislativní rámec musíme vzít klíčovou legislativu digitalizace a eGovernmentu. Přestože to v jednotlivých zákonech, kromě zákona o přístupnosti internetových stránek a mobilních aplikací, není nikde výslovně specificky upraveno, počítá se s tím, že také osoby se zdravotním postižením mají rovná práva využívat služby veřejné správy také ve formě digitálních služeb, jak kupříkladu upravuje zákon o právu na digitální služby. Konkrétní technické aspekty, jako je třeba technologická neutralita a nebo různé formy poskytování a nástrojů pak stanovuje další digitální legislativa, jako je zákon o základních registrech a nebo zákon o informačních systémech veřejné správy. Tyto předpisy jsou ale technického charakteru.

Shrnuto, je nutno si uvědomit, že přístupnost a technologická neutralita je prostoupena jak právním řádem, tak i dalšími závaznými předpisy a rámci. Vůbec se tedy nezabýváme otázkou, zda jde o povinnost či dobrovolnost .

Legislativa k OZP

Vypisovat veškeré právní předpisy a jejich souvislosti pro osoby se zdravotním postižením není cílem tohoto dokumentu.

Kdo by chtěl ucelený přehled, může se podívat na Seznam právních předpisů s výskytem OZP sestavený hledáním na portálu Zákony pro lidi.

Legislativní rámec pro GA a OZP

Základní legislativní rrámec pro problematiku potřeb OZP lze rozdělit do třech úrovní:

Mezinárodní úroveň

Úmluva o právech OZP vyhlášená jako předpis 10/2010 Sb.m.s., Úmluva o právech osob se zdravotním postižením

Evropská úroveň

EU taktéž jako celek přistoupila k Úmluvě o právech OZP

Speciální legislativa k potřebám OZP a jejich realizace na trhu EU, jako jsou třeba Směrnice EU č. 2016/2102 o přístupnosti webových stránek a mobilních aplikací subjektů veřejného sektoru a Směrnice EU č. 2019/882 o požadavcích na přístupnost u výrobků a služeb

Sektorová nařízení EU, jako jsou třeba z oblasti dopravy předpis Nařízení ES č. 261/2004 o právech cestujících v letecké dopravě, předpis Nařízení EU č. 181/2011 o právech cestujících v autobusové a autokarové dopravě a předpis Nařízení EU č. 2021/782 o právech a povinnostech cestujících v železniční přepravě

dokument Strategie Evropské unie práv osob se zdravotním postižením na období 2021-2030

Národní úroveň

Úprava statusu OZP, jak ji stanovuje předpis 329/2011 Sb. Zákon o poskytování dávek osobám se zdravotním postižením

Zákony ze sociální oblasti, jako třeba předpis 108/2006 Sb. Zákon o sociálních službách

Speciální zákony řešící potřeby OZP, jako třeba předpis 155/1998 Sb. Zákon o komunikačních systémech neslyšících a hluchoslepých osob a předpis 99/2019 Sb. Zákon o přístupnosti internetových stránek a mobilních aplikací a o změně zákona č. 365/2000 Sb., o ...

Klíčové zákony zahrnující potřeby OZP na obecné úrovni, jako třeba předpis 198/2009 Sb. Zákon o rovném zacházení a o právních prostředcích ochrany před diskriminací

Zvláštní podmínky pro OZP stanovené v jednotlivých agendových zákonech, jako třeba předpis 435/2004 Sb. Zákon o zaměstnanosti, nebo Například zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, zákon č. 565/1990 Sb., o místních poplatcích, zákon č. 634/2004 Sb., o správních poplatcích, zákon č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích, zákon č. 338/1992 Sb., o dani z nemovitosti, ve znění pozdějších předpisů.

dokument Národní plán podpory rovných příležitostí pro osoby se zdravotním postižením na období 2021–2025

Další závazné rámce

Přístupnost v DPL

V materiálu Zásady pro tvorbu digitálně přívětivé legislativy, který byl předchůdcem národní koncepce, se přístupnost a související potřeby také řeší, nicméné na obecné legislativní úrovni kvality a struktury a hlavně práv a povinností plynoucích z legislativy.

Přístupnosti se dotýkají následující zásady:

Zásada DPL č. 3: Budování služeb přístupných a použitelných pro všechny, včetně osob se zdravotním postižením (princip governance accessibility) je především o přístupnosti, ale i designu a použitelnosti

Zásada DPL č. 9: Technologická neutralita je jedním z předpokladů pro přístupnost na straně uživatele

Zásada DPL č. 10: Uživatelská přívětivost je širší rámec, jehož součástí je také přístupnost

ℹ️ Zásady digitálně přívětivé legislativy se v tuto chvíli aktualizují. Aktualizaci realizuje Pracovní skupina RVIS pro DPL. Prosíme, se zásadními rozhodnutími ohledně DPL vyčkejte na aktualizaci zásad.

Přístupnost v IKČR

Informační koncepce ČR vznikla mimo jiné konsolidací původních zásad DPL a také adopcí evropských principů. Přístupnost je jedním z hlavních principů, ale objevuje se v IKČR i jinde:

Architektonický princip IKČR P3: Podpora začlenění a přístupnost (Inclusiveness and Accessibility) je celý právě o přístupnosti a inkluzivitě

Architektonický princip IKČR P14: Technologická neutralita (Technological neutrality) je jeden ze základních předpokladů přístupnosti pro uživatele

Architektonický princip IKČR P1: Standardně digitalizované (Digital by default) je důležitý, protože digitální bude vždy více přístupné než nedigitální

Architektonický princip IKČR P8: Jeden stát (Whole-of-Government) bez kterého to bude roztříštěné a nepřehledné

Architektonický princip IKČR P15: Uživatelská přívětivost (User-friendliness) je nadmnožinou i pro přístupnost

Kromě obecně platných závazných principů, obsahuje IKČR také Cíle IKČR, které mají jednotlivé úřady naplňovat, přičemž je naplňují svými projekty ICT, ale i obecnějšími aktivitami.

I u cílů lze posoudit jejich klíčovou vazbu na přístupnost a potřeby osob se zdravotním postižením. Obecně, při plnění cílů je nezbytné na to myslet. Některé cíle jsou pak v této oblasti důležitější, než jiné, protože mají větši dopad na OZP.

Detailnější uvedení vztahu přístupnosti k IKČR je uvedeno v dokumentu Co vše v IKČR souvisí s přístupností.

Oblasti přístupnosti

Níže je seznam oblastí a pro ukázku detaily k prvním zpracovaným oblastem.

Kde všude se přístupnost musí řešit

Seznam oblastí přístupnosti:

Přístupnost internetových stránek subjektů veřejného sektoru

Přístupnost mobilních aplikací subjektů veřejného sektoru

Přístupnost digitálních dokumentů veřejnoprávních původců

Přístupnost výsledků veřejných zakázek

Přístupnost soukromoprávních služeb

Přístupnost výrobků souvisejících s přímým využíváním služby

Přístupnost výrobků

Přístupnost internetových stránek subjektů veřejného sektoru

Jde o jednu z oblastí přístupnosti. Je to jednak samostatná oblast a jednak součástí oblasti . Týká se úřadl a dalších subjektů veřejného sektoru.

Legislativní rámec stanovuje evropská směrnice EU 2016/2102 (směrnice WMAA) a zákon 99/2019 Sb. (Zákon o přístupnosti).

K dispozici je výtah z mapy EG povinností .

Jde o to, aby všechny internetové stránky a mobilní aplikace daného subjektu byly přístupné, tzv. Technická přístupnost. Ve skutečnosti jde především o soulad technického řešení a veškerého obsahu s mezinárodní normou pro přístupnost obsahu Web content accessibility guidelines (WCAG).

Přístupnost digitálních služeb veřejné správy

Jde o jednu z oblastí přístupnosti. Je to porovnatelné s oblastí . Důležité je to pro úřady i pro ostatní subjekty veřejného sektoru. V podobě této oblasti to ale řeší vždy příslušný Orgán veřejné moci.

Komplexní pohled může poskytnout obecné vysvětlení Trochu lidsky a s pár příklady

- Legislativní rámec určuje zejména evropská směrnice EU 2016/2102 (směrnice WMAA) a zákon 99/2019 Sb. (Zákon o přístupnosti), nebo-li Zákon 99/2019 o přístupnosti informací veřejného sektoru. Je to třeba ale brát v celém kontextu eGovernmentu.

K dispozici je výtah z mapy EG povinností

Pro OVM/OVS jsou závazné i dopady k přístupnosti třeba z Informační koncepce ČR, detailně rozebráno v dokumentu a ještě podrobněji v Co vše v IKČR souvisí s přístupností

Jedná se o to, aby služby veřejné správy byly věcně a technicky přístupné, tzv. Technická přístupnost, ale musí se to řešit komplexněji.

Praktickým pohledem pro veřejnou správu jsou dopady přístupnosti v rámci dlouhodobého řízení a to především a Řešení přístupnosti v rámci jednotlivých kroků životního cyklu IS

Jak na to z pohledu orgánu veřejné správy/moci

Přehled konkrétních povinností ze zákona 99/2019 k přístupnosti informací

Zákon 99/2019 Sb. (Zákon o přístupnosti) transponující směrnici EU 2016/2102 (směrnice WMAA) stanovuje tyto konkrétní povinnosti:

Povinnosti pro povinné subjekty

Zajistit přístupnost internetových stránek: Povinný subjekt zajistí přístupnost svých internetových stránek, včetně všech rozhraní spadajících pod stránky a jejich obsahu. (§ 5 zákona 99/2019 / Subjekty veřejného sektoru)

Zajistit přístupnost mobilních aplikací: Povinný subjekt zajišťuje přístupnost svých mobilních aplikací a obsahu. (§ 6 zákona 99/2019 / Subjekty veřejného sektoru)

U nepřístupného obsahu podle institutu nepřiměřené zátěže zajistit náhradní způsob: Využije-li povinný subjekt institut nepřiměřené zátěže pro vybraný obsah internetových stránek či mobilních aplikací, zajistí sdělení informací náhradním způsobem. (§ 7 odst 4 zákona 99/2019 / Subjekty veřejného sektoru)

Vytvořit Prohlášení o přístupnosti: Každý povinný subjekt podle zákona 99/2019 musí mít také prohlášení o přístupnosti. Prohlášení o přístupnosti se týká jak webových stránek tak i mobilních aplikací. Musí obsahovat náležitosti podle § 8, odst. 1, zákona. (§ 8 zákona 99/2019 / Subjekty veřejného sektoru)

Povinnosti pro Digitální a informační agenturu

Kontrolovat dodržování plnění povinností přístupnosti: DIA mimo jiné kontroluje dodržování povinností podle zákona 99/2019. (§ 10 písm. a) a § 11 zákona 99/2019 / Digitální a informační agentura)

Zpracovat a předložit EK a zveřejnit zprávu o přístupnosti: DIA zpracovává a podává Evropské komisi každé 3 roky za podmínek stanovených v prováděcím aktu podle čl. 8 odst. 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2102 zprávu o výsledku sledování přístupnosti internetových stránek a mobilních aplikací podle § 10 písm. b). DIA zveřejní zprávu na svých internetových stránkách. (§ 12 zákona 99/2019 / Digitální a informační agentura)

Jak řešit přístupnost a potřeby OZP v jednotlivých fázích životního cyklu IS a ICT řešení

Přístupnost daného systému či řešení pro klienta jako Technická přístupnost je pro klienta a tedy i uživatele se zdravotním postižením asi tím nejdůležitějším. Proto je nezbytné ji řešit včas a pořádně.

U prakticky jakéhokoliv technického řešení a systému můžeme jeho typický životní cyklus rozdělit do několika fází. Tyto fáze popisuje pro veřejnou správu vyhláška 360/2023 Sb. (vyhláška o dlouhodobém řízení) a mají být řešeny právě tak, aby se na něco důležitého nezapomnělo. Podrobně je rozebírá

Zde je podrobně uvedeno vše důležité související s přístupností v rámci jednotlivých fází:

Fáze 1: Strategické plánování vytvoření a rozvoje řešení: Již ve fázi přemýšlení o službě a pak ve fázích plánování technických řešení služby (třeba informačním systémem) je nezbytné počítat s tím, že danou službu budou využívat i osoby se zdravotním postižením. Technická přístupnost systému a veškerých klientských nástrojů je povinná a je nutno na to myslet již v prvopočátcích na obecné úrovni.

Fáze 2: Plánování a příprava vytvoření a rozvoje řešení: Zde už je nutno řešit konkrétní potřebu technické přístupnosti daného řešení, kupříkladu požadavek na splnění příslušných architektonických principů (AP3) a učinit přístupnost přímo součástí základních požadavků a potřeb.

Fáze 3: Realizace vytvoření a rozvoje řešení: Při přípravě požadavků na řešení, tvorby zadávací dokumentace a nebo při faktické realizaci příslušné veřejné zakázky, je nezbytné myslet na přístupnost. Požadavky na přístupnosti sice plynou ze zákona, třeba dle § 93 ZZVZ a nebo dle zákona 99/2019, ale je nutno na to myslet a dbát na jejich plnění dodavatelem. A sledovat to po celou dobu realizace dodávky. Také v rámci akceptace zhodnotit splnění konkrétní technické přístupnosti a akceptovat dodávku až po jejich splnění.

Fáze 4: Produkční provoz řešení: V rámci provozu je třeba reagovat na připomínky a požadavky na přístupnost, pokud jsou nám známé. Uživatelé se ZP mohou vznášet nápady a hlavně vznášet připomínky, pokud by něco nebylo tak přístupné, jak si jako správci myslíme. Na tyto požadavky je nutno reagovat a realizovat příslušné úpravy a to i mimo záruční opravy dodávky.

Fáze 5: Vyhodnocení životního cyklu řešení: Při vyhodnocování stávajícího řešení a potřeby jeho renovace je jedním ze zásadních důvodů pro výměnu řešení i jeho nepřístupnost, nebo jen částečná přístupnost pro OZP.

Fáze 6: Ukončení životního cyklu řešení: V rámci exitu a exportu dat třeba z portálu je vhodné exportovat i uživatelská nastavení a třeba i specifická nastavení speciálně u uživatelů se zdravotním postižením respektive specifická nastavení přístupnosti (pokud byla na portálu dostupná).

Na hlubší úrovni jsou fáze dále dekomponovány na jednotlivé Kroky fází životního cyklu IS/ICT řešení, viz také Detailnější rozpad přípravných fází životního cyklu IS/ICT řešení. Také u nich jsme zpracovali podrobnější přehled vazeb na technickou přístupnost a to v části Řešení přístupnosti v rámci jednotlivých kroků životního cyklu IS, kde je podrobněji rozpracováno to, co bylo uvedeno výše.